Organizační uspořádání Evropského parlamentu 

Předseda
Předseda EP řídí všechny činnosti EP a jeho orgánů. Předsedá plenárním zasedáním, Konferenci předsedů politických skupin a předsednictvu EP. Má projev před každou schůzí Evropské rady. Vyjadřuje v něm stanovisko Evropského parlamentu k tématům, která jsou na pořadu jednání, a projednává je s hlavami států nebo předsedy vlád. Předseda zastupuje Evropský parlament v mezinárodních vztazích. Svým podpisem přijímá rozpočet EU poté, co je Evropským parlamentem schválen ve druhém čtení. Předsedá dohodovacím delegacím, ve kterých je zastoupen EP a Rada EU. V rámci společného rozhodování s Radou EU může předseda řídit smírčí výbor EP a Rady EU. Společně s předsedou Rady EU podepisuje všechny legislativní dokumenty, které byly schváleny ve společném rozhodování. Současným předsedou EP je Hans-Gert Pöttering z Evropské lidové strany. Je zástupcem německé CDU. Jeho předchůdcem byl představitel Skupiny sociálních demokratů Josep Borrell ze Španělska. Předseda je volen na dva a půl roku.
Předsednictvo
Předsednictvo je řídícím orgánem odpovědným za rozpočet EP a za administrativní, organizační a personální záležitosti. Tvoří je předseda a čtrnáct místopředsedů a jeho členy s poradním hlasem jsou kvestoři, jichž je šest a kteří odpovídají za administrativní záležitosti týkající se přímo poslanců. Členové předsednictva se volí na dva a půl roku. 
Konference předsedů
Konference předsedů se skládá z předsedy EP a předsedů politických skupin. Konference rozhoduje o organizaci práce EP a veškerých otázkách týkajících se legislativní činnosti. Jako orgán odpovědný za politickou stránku chodu Parlamentu stanoví počet členů a podmínky činnosti parlamentních výborů a delegací, vypracovává časový plán a pořad jednání plenárních zasedání. Projednává doporučení Konference předsedů výborů týkající se práce výborů a pořadů jednání plenárních zasedání. 
Stálé výbory Evropského parlamentu 
Evropský parlament má dvacet stálých výborů: 
-	pro zahraniční věci, (AFET) 
o	podvýbor pro lidská práva (DROI)
o	podvýbor pro bezpečnost a obranu (SEDE)
-	pro rozvoj a spolupráci (DEVE)
-	pro mezinárodní obchod (INTA)
-	rozpočtový (BUDG)
-	pro rozpočtovou kontrolu (CONT)
-	hospodářský a měnový (ECON)
-	pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL)
-	pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (ENVI) 
-	pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE)
-	pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (IMCO)
-	pro dopravu a cestovní ruch (TRAN)
-	pro regionální rozvoj (REGI)
-	pro zemědělství a rozvoj venkova (AGRI)
-	pro rybolov (PECH)
-	pro kulturu a vzdělávání (CULT)
-	pro právní věci (JURI)
-	pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE)
-	pro ústavní věci (AFCO)
-	pro práva žen a rovnost pohlaví (FEMM)
-	petiční (PETI)
Ve výborech probíhají přípravné práce na plenární zasedání, vypracovávají se zprávy, stanoviska, návrhy usnesení, apod. Každý výbor jmenuje svého předsedu, předsednictvo a sekretariát. Složení výborů z politického hlediska odráží složení pléna. Parlament může vedle stálých výborů zřizovat také podvýbory, dočasné výbory a vyšetřovací výbory. Předsedové výborů tvoří Konferenci předsedů výborů.
Generální sekretariát 
Generální sekretariát sídlí v Lucemburku a v Bruselu. Pracuje pod vedením generálního tajemníka EP. 
Politické skupiny
Převážná většina poslanců patří do jedné z politických skupin EP. Poslanci, kteří nepatří do žádné politické skupiny, se nazývají “nezařazení poslanci”. Podle současných pravidel musí politická skupina splňovat podmínku, že jejími členy je alespoň 20 poslanců z nejméně 7 členských států. V současné době působí v Evropském parlamentu sedm politických skupin. Sdružují zástupce více než sta politických stran z členských států. Několik politických skupin má vazby na politické strany na evropské úrovni. Před hlasováním v plénu posuzují politické skupiny zprávy parlamentních výborů z hlediska svého politického zaměření a často k nim předkládají pozměňovací návrhy. Hrají také významnou roli při rozhodování o pořadech jednání plenárních zasedání a při výběru aktuálních témat, která budou na pořad jednání zařazena. 

Politické skupiny v Evropském parlamentu ve volebním období 2004 - 2009 (řazeno podle počtu mandátů): 
EPP/ED 		Skupina Evropské lidové strany (křesťanští demokraté) a Evropských demokratů (z ČR ODS, KDU-ČSL, SNK a ED) - 287 mandátů
PSE (PSE)				Skupina sociálních demokratů v EP (z ČR ČSSD) - 217 mandátů
ALDE			Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu (z ČR nikdo) - 100 mandátů
UEN					Skupina Unie pro Evropu národů (z ČR nikdo) - 44 mandátů
Verts/ALE (Zelení)	Skupina Zelených / Evropské svobodné aliance (z ČR nikdo) - 43 mandáty
GUE/NGL		Skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice (z ČR KSČM) - 41 mandát
ID					Skupina nezávislých / demokracie (z ČR V. Železný) - 22 mandátů
NI					nezařazení poslanci (z ČR J. Bobošíková) - 30 mandátů

Zpracováno s použitím materiálů Evropského parlamentu (http://www.europarl.europa.eu/)